![Rimski barok i Berninijeva škola za studente Univerziteta Metropolitan](https://www.metropolitan.ac.rs/files/2019/03/naslovna-11.jpg)
Rimski barok i Berninijeva škola za studente Univerziteta Metropolitan
28.03.2019.Studenti Univerziteta Metropolitan su u okviru predmeta Istorija umetnosti, kod profesorke Svetlane Smolčić Makuljević, obišli uz stručno vođenje kustosa Narodnog muzeja gostujuću izložbu „Berninijeva škola i rimski barok. Remek-dela iz Palate Kiđi u Ariči“.
Na baroknoj izožbi u Narodnom muzeju, studenti su se upoznali sa delima Italijanskih umetnika ovog perioda i motivima kojima su se bavili. U okviru izložbe su prikazani naručeni portreti ljudi različitih položaja i branši, od rimskog kardinala, do lepotica iz Rima i mnogih drugih. Spektrum same izložbe se širi na religijske scene i utopijske pejzaže, kojima se prikazuju idealni momenti ovekovečeni u najboljem svetlu.
„Neobičan prikaz svete Lučije sa dva para očiju „fizičkim i duhovnim“, izdvaja umetnika Đovanija Batistu Salvi kao naslednika Rafaela Santija, međutim ističe se da je većina uticaja dolazila upravo od Đovanija Lorenca Berninija i njegove prisutnosti u svim sferama umetnosti. Ovakvo jedinstvo arhitekture, slikarstva i vajarstva omogućilo je iluzionistički pristup rešavanja baroknih crkvi, gde se umetnici angažuju da dočaraju određenu atmosferu i oduševe posmatrača, kao što smo videli kod kapele Andrea Poca“ – iznela je svoje impresije ovom gostujućom izložbom studentkinja Fakulteta digitalnih umetnosti, Elena Medić.
Takođe studentkinja druge godine, sa smera Dizajn interaktivnih medija, Anja Ivaštanin je opisala svoje viđenje ove nesvakidašnje izložbe – „Najveći utisak su na mene ostavile slike Jakoba Ferdinanda Futa i slika „Leto“ Marija Nucija i Karla Marate. Cveće je slikao Mario Nuci, a ostatak slike Karlo. Razlika u njihovim tehnikama slikanja je jasna. Cveće je više kontrasno i vidi se veća oštrina u nanošenju boje. Ostatak slike ima mekše ivice i pretapanje boja jedne u drugu. Portreti Rimskih lepotica su mi posebno interesantni zbog odeće, kojoj je slikar posvetio puno pažnje. Zanimljive su sličnosti u izgledu i oblačenju tih žena tako da jasno vidimo šta se tada smatralo lepim“.
Ovakav vid vannastavnih aktivnosti je izuzetno značajan za studente, gde mogu dosta toga da vide i nauče iz konkretnih primera, kako bi upotpunili stečeno teorijsko znanje iz predmeta Istorija umetnosti.